Jóval több aszteroidával ütközött a Föld, mint eddig hitték
A Föld korai időszakában a becsapódások száma tízszer több lehetett az eddig feltételezettnél.
![Föld és aszteroidák](https://kep.index.hu/1/0/4042/40427/404273/40427379_3085085_cb767b77616d736b0d904bab9a6f1536_wm.jpg)
Jóval több aszteroidával ütközött 3,5-2,5 milliárd évvel ezelőtt a korai Föld, abban az időszakban a becsapódások száma tízszer több lehetett az eddig feltételezettnél - derítette ki egy nemzetközi kutatócsoport, amely szerint ez a magas ütközési szám lassította az oxigén felhalmozódását a légkörben.
A Nature Geoscience című tudományos folyóiratban ismertetett tanulmány szerzői ősi aszteroidamaradványokat vizsgáltak, és modellezték becsapódásuk hatásait. Ezek az új modellek segítik a tudósokat abban, hogy pontosabban megértsék, mikor kezdett a bolygónk olyan Földdé válni, amilyennek ma ismerjük - olvasható a PhysOrg tudományos-ismeretterjesztő hírportálon.
![aszteroida](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/4042/40427/404272/40427241_db5a4cc19b681d6a08b06ce7c97459dd_wm.jpg)
- A kötetlen oxigén a légkörben létfontosságú minden élőlény számára, amely légzéssel termel energiát. Az oxigén légköri felhalmozódása nélkül valószínűleg nem léteznénk - mondta Nadja Drabon, a Harvard Egyetem föld- és bolygótudományi kutatója. A magasabb becsapódási szám azt jelzi, hogy a bolygó nagyjából minden 15 millió évben ütközött aszteroidával.
A kutatók ősi bizonyítékokat, úgynevezett becsapódási gömböket elemeztek, amelyek akkor formálódtak, amikor egy nagy aszteroida vagy üstökös összeütközött a bolygóval. Az ütközésből felszabaduló energia a földkéreg kőzetét megolvasztotta és elpárologtatta. A megolvadt kőzet kicsiny gömbjei újra megszilárdultak, visszahullottak a Földre homokméretű részecskeként, és visszaágyazódtak a földkéregbe. Ezeket az ősi jellemzőket nehéz megtalálni, mivel igen keskeny rétegeket formálnak a kőzetekben.
Az elmúlt néhány évben azonban bizonyítékot találtunk számos olyan becsapódásra, amelyekről korábban nem tudtunk - magyarázta Drabon. Ezek az új becsapódási gömbrétegek növelték a korai Földdel való eddig ismert ütközések számát. Ez tette lehetővé, hogy a kutatók frissítsék az ütközési modelleket, és kiderítsék, hogy alábecsülték az aszteroidabecsapódások számát.
![](https://kep.index.hu/1/0/5793/57932/579327/57932745_b1d9ec1a43138c317e6a4eafc549c966_wm.jpg)
Játssz a Gösserrel!
Vásárolj 2 db Gösser terméket, töltsd fel a kódot a Screvo App-ba és nyerj!
![](https://indexadhu.hit.gemius.pl/redot.gif?id=16NAeythqwnA7Uwks_wBDdU5HbbBQEe82zwPKdAPU0..B7&stparam=manncumsfw&fastid=bpahxaojjcbkvmgzuwhgrnjmqzlq&nc=0)
Promóció
Ezután modellezték azt, miként hatottak a becsapódások a légkörre. Azt találták, hogy egy kilenc kilométernél nagyobb égitesttel való ütközés halmozott hatása oxigéncsökkenést eredményez, mivel kivonja az oxigén többségét a légkörből.
Megállapításuk egyezik azokkal a geológiai feljegyzésekkel, amelyek azt mutatják, hogy a légkör oxigénszintje változott ugyan, de viszonylag alacsony volt a korai archaikumban. A Föld felszínén található legrégebbi kőzetek nagy része az archaikumból - négymilliárd - két és félmilliárd évvel ezelőttről - származik. Ilyen kőzetek ismertek Grönlandról, a Kanadai-pajzsból, Nyugat-Ausztráliából és Dél-Afrikából. Az első kontinensek is az archaikum alatt alakultak ki.
Fotók: Getty Images
Képeken 9 elképesztő méretű meteor, ami a Földbe csapódott
Többtonnás meteorok csapódtak a Földbe az évezredek alatt, amik között vannak igazi óriások is. A legnagyobbat elszállítani sem tudták.